Samozaposleni v kulturi so pogosto deležni podpovprečnih prejemkov, nepoznavanje socialnih transferjev, do katerih so upravičeni, pa lahko njihovo finančno stanje še dodatno poslabša.
Da temu ne bo tako, smo v Asociaciji oblikovali delavnico, na kateri bomo obravnavali problematiko delavskih pravic za samozaposlene in predstavili ključne socialne pravice, ki jih samozaposleni lahko koristijo. Ste vedeli na primer, da za nego otroka dobite finančno nadomestilo in da ste pod določenimi pogoji upravičeni tudi do bolniške že od prvega delovnega dne?
V času, ko mobilnost umetnic in umetnikov postaja evropski imperativ, je jugovzhodna Evropa iz tovrstnih shem čedalje bolj izključena. Lokalne sodobno-plesne scene umirajo na obroke, mobilnost (predvsem na Zahod) od ene rezidence do druge postaja preživetvena strategija, programska izmenjava na teritoriju JV Evrope pa je vse bolj stihijska in prepuščena golemu naključju občasnega financiranja.
Ker se na temo mobilnosti postavlja kopica vprašanj, organiziramo Nomad Dance Academy Slovenija, Kino Šiška in Asociacija kot vsebinski partner posvet s podnaslovom: Kako ustvariti in povezati rezidence na področju sodobnega ples v JV Evropi? Posvet bo potekal v petek, 8. marca 2019 od 11:00 do 13:00 v Kinu Šiška (Komuna).
Informiranje in raziskovanja različnih vidikov kulturne politike sta eden od ključnih predpogojev za krepitev kapacitet nevladnih organizacij in posameznikov na področju kulture in umetnosti. V prenovljeni E-knjižnici na spletni strani društva Asociacija je na voljo izbor dokumentov in povezav na raziskave, analize ter druge študije o nevladnem sektorju, samozaposlenih v kulturi, kulturnih politikah in ekonomskih vidikih kulture ter temeljno literaturo.
Dokumenti in povezave na spletni podstrani E-knjižnice so nadalje znotraj posameznega vsebinskega sklopa (nevladni sektor, samozaposleni v kulturi, kulturne politike in ekonomski vidiki kulture ter temeljna literatura) razdeljeni na raziskave, policy in druge študije, posebej v Sloveniji in posebej v mednarodnem merilu.
Samozaposlenost spada med atipične oblike dela, ki odstopajo od zaposlitev po pogodbah za nedoločen čas. Samozaposleni se zato včasih znajdejo v situaciji, v kateri si je smiselno prizadevati, da so, njihovemu statusu navkljub, obravnavani čim bolj enakopravno in da niso diskriminirani v primerjavi s tistimi, ki opravljajo isto delo v okviru tipične oblike zaposlitve.
Tokrat v okviru Servisa za ustvarjalce obravnavamo situacijo, ko se samozaposleni dogovori za izplačilo v bruto ali neto znesku, kar niso najbolj prikladni izrazi glede na njegov samozaposleni status, temveč so bolj pogosto v rabi v primeru delovnega razmerja med delodajalcem in delojemalcem.
Sodobna umetniška in kulturna scena postajata vse bolj vpeti v globalno okolje in mednarodno povezani, kar med drugim spodbujajo tudi številni državni in evropski mehanizmi, direktive in različni nacionalni kulturni programi. Pri tem seveda vse pogosteje prihaja do situacij, ko samozaposleni v Sloveniji prejmejo honorar s strani organizacije (ali posameznika), ki je rezident druge države.
V tokratnem Servisu za ustvarjalce bomo navedli nekatere administrativne vidike poslovanja s tujino in predstavili, na kaj morajo biti ustvarjalci na področju kulture in kreativnih industrij načeloma pozorni, ko poslujejo s tujino in iz tujine prejmejo honorar za opravljeno delo ali storitev.
Posamezniki se pogosto odločajo za status samozaposlenega v kulturi zaradi možnosti, da ob tem tudi pridobijo pravico do plačila prispevkov za socialno varnost. V kolikor je vloga za to pravico uspešna, jim prispevke za socialno varnost plačuje Ministrstvo za kulturo.
V tokratnem servisnem prispevku pa se bomo osredotočili na vprašanje, kaj storiti, ko je prošnja za pravico do plačila prispevkov zavrnjena.
Društvo Asociacija je na tradicionalni novinarski konferenci pred 8. februarjem in Prešernovim dnevom predstavilo komentar aktualnega političnega dogajanja na področju neodvisne umetnosti ter kulture in Analizo enoletnih projektnih razpisov ministrstva za kulturo v obdobju 2009 – 2019. Na novinarski konferenci je na dejstvo, da je stanje na ministrstvo za kulturo zaskrbljujoče in da to vpliva na celotno umetniško produkcijo, opozorila predsednica društva Inga Remeta, analizo pa je predstavil strokovni sodelavec Asociacije Tomaž Zaniuk.
Inga Remeta, predsednica društva Asociacija, je spregovorila o pričakovanjih ob tokratnem rebalansu proračuna države in povečanju sredstev za kulturo v višini 30 milijonov evrov. Poudarila je, da je nujno, da bodo povečanja sredstev deležni tudi samozaposleni in nevladne organizacije v kulturi. Glavni zaključek Analize enoletnih projektnih razpisov Ministrstva za kulturo pa je, da je obstoječi kulturni model nedomišljen, saj so tako med posameznimi razpisnimi leti kot med posameznimi področji umetnosti razlike zelo velike.
Z rebalansom državnega proračuna za leto 2019 so se povečala tudi sredstva za umetnost in kulturo, toda z začasnim vodstvom ministrstva za kulturo ostaja nejasno, kdaj ter kako bodo do njih sploh lahko dostopali ustvarjalci in producenti. Težava je, da se zdi, da je ministrstvo za kulturo že nekaj let v fazi začasnega vodenja, zato je nujno, da se glede te začasnosti naposled doseže preboj.
Ob tokratnem 8. februarju in slovenskem kulturnem prazniku smo k pisanju kolumne povabili predsednico društva Asociacija Ingo Remeta.
Samozaposleni v kulturi in v kreativnih industrijah so v okviru davčne zakonodaje obravnavani kot fizične osebe, ki opravljajo dejavnost. To pomeni, da se ne morejo izogniti določenim administrativnim obveznostim, glede katerih najpogosteje nimajo predhodnega znanja, saj to znanje nima veliko skupnega z vsebinskimi področji, s katerimi se samozaposleni ustvarjalci ukvarjajo.
Zato smo pri Društvu Asociacija oblikovali delavnico, v kateri bomo celostno predstavili področje davkov in računovodstva za samozaposlene, s posebnim poudarkom na konkretni predstavitvi oddaje letnega davčnega obračuna, ki ga morajo samozaposleni vsako leto oddati najkasneje do konca marca.
Mnogi ustvarjalci na področju kulture se pogosto sprašujejo, kakšne kriterije morajo izpolnjevati, da postanejo samozaposleni v kulturi, in ali je ta možnost primerna za njihovo vizijo lastne karierne prihodnosti.
V tokratnem Servisu za ustvarjalce predstavljamo nekatere zadeve, s katerimi se morajo soočiti vsi, ki želijo zaprositi za status samozaposlenega v kulturi ter za pravico do plačila prispevkov za socialno varnost s strani ministrstva za kulturo.
Za zagotovitev najboljše izkušnje na naši spletni strani uporabljamo piškote. Če še naprej uporabljate to spletno stran, bomo predpostavljali, da ste s tem zadovoljni.
Ok